"Maglićeve" šumske željeznice i Rudnika uglja u Miljevini
-
- Direktor železnice
- Poruke: 523
- Pridružen: 17 Maj 2018, 16:01
- Kontakt:
Re: "Maglićeve" šumske željeznice i Rudnika uglja u Miljevini
Otto Blau je šezdesetih godina XIX. st. bio pruski konzul u Bosni i Hercegovini
https://de.m.wikipedia.org/wiki/Otto_Blau_(Orientalist)
Svoja zapažanja o Bosni i Hercegovini, zapisao je u:
Reisen in Bosnien und der Hertzegowina.
Za Brod je zapisao da na Drini ima skela, ali je izostavio napisati neku riječ o ostacima mosta.
https://de.m.wikipedia.org/wiki/Otto_Blau_(Orientalist)
Svoja zapažanja o Bosni i Hercegovini, zapisao je u:
Reisen in Bosnien und der Hertzegowina.
Za Brod je zapisao da na Drini ima skela, ali je izostavio napisati neku riječ o ostacima mosta.
- Prilozi
-
- IMG-cdd24576a8858bb2bece04a1ff7abd21-V.jpg (132.69 KiB) Pregledano 11716 puta
-
- IMG-95856e0c8531b24d8f6c147bbcb81a47-V.jpg (235.02 KiB) Pregledano 11716 puta
-
- IMG-fc745ef5c7d1b0637515df9ec0379c4a-V.jpg (123.41 KiB) Pregledano 11716 puta
-
- Direktor železnice
- Poruke: 523
- Pridružen: 17 Maj 2018, 16:01
- Kontakt:
Re: "Maglićeve" šumske željeznice i Rudnika uglja u Miljevini
Da se vratim na post od 04.11.2018.
Iz toga se može iti, koliko jak povodanj je bio kad se urušio jedan volat kamene ćuprije.
Jasno, ako je te godine bio neki drveni most u Brodu, Drina ga je "odnijela".
Evliya Çelebi je 1664. godine bio u Višegradu i zapisao je da je nabujala Drina (prije 1664.) srušila jedan volat (jedno okno) vezirovog kamenog mosta.
Od 1572. (Philippe du Fresne-Canaye) do 1673. (Menze i Marino Ragnina), bila su (najmanje) 3 drvena drinska mosta u Brodu.
Ako je drveni most, kojeg spominju Dubrovčani Menze i Marino Ragnina, bio u prostoru do 1677. godine, onda taj most "nije preživio" kraj te godine, jer je Drinu, 1677. spopao katastrofalan povodanj, a kad Drina nabuja, onda "sve nosi", bez ikakve sentimentalnosti.
Izuzetan povodanj Drine zabilježen je 1731. godine , pa (još žešči) 1737. godine, a o onom katastrofalnom iz 1896. godine, pisao je i legendarni nobelovac.
Stoga, ako je na početku bilo koje od popisanih godina bio neki drveni most na mističnoj ljepotici (ne samo u Brodu), tada takav most definitivno nije "doživio" kraj te godine.
Od 1677. kad je (najkasnije) stradao drinski most, koji je bio u Brodu 1673. (Menze i Marino Ragnina) do 1906. (kad je izgrađen prvi željezni most na Drini u Brodu) proteklo je 229 godina.
Iz toga se može iti, koliko jak povodanj je bio kad se urušio jedan volat kamene ćuprije.
Jasno, ako je te godine bio neki drveni most u Brodu, Drina ga je "odnijela".
- Prilozi
-
- 2018-12-09 20.15.31_31.jpg (205.89 KiB) Pregledano 11713 puta
-
- Direktor železnice
- Poruke: 1353
- Pridružen: 03 Jul 2016, 12:07
- Kontakt:
Re: "Maglićeve" šumske željeznice i Rudnika uglja u Miljevini
Pa da, to su nevjerovatne sile, koje nastupaju kot katastrofalnih povodnji...
Ja mislim , da postoje nacrti, kada je Austrijska monarhija prvi put ustanavljala, kakvo je stanje temelja. Bilo je veoma loše...
I sada, ako ima velika sila, volat ode niz reku...
Kamena ćuprija zauzima suviše prostora za tako divlje reke (zbog širokih nosača i puno broja nosača).
Tek sa novim tehnologijama je moguće riješiti probleme, koje tada nisu mogli.
pozdrav
Darko
Ja mislim , da postoje nacrti, kada je Austrijska monarhija prvi put ustanavljala, kakvo je stanje temelja. Bilo je veoma loše...
I sada, ako ima velika sila, volat ode niz reku...
Kamena ćuprija zauzima suviše prostora za tako divlje reke (zbog širokih nosača i puno broja nosača).
Tek sa novim tehnologijama je moguće riješiti probleme, koje tada nisu mogli.
pozdrav
Darko
-
- Direktor železnice
- Poruke: 523
- Pridružen: 17 Maj 2018, 16:01
- Kontakt:
Re: "Maglićeve" šumske željeznice i Rudnika uglja u Miljevini
Poznati hrvatski polihistor Vjekoslav Klaić je 1878. objavio:
Bosna • Podatci o zemljopisu i poviesti Bosne i Hercegovine.
U toj knjizi Vjekoslav Klaić piše da je tada (sedamdesete godine XIX. st.), bio samo jedan most na Drini i to kameni, u Višegradu, a navodi da je na Drini, kod Broda, bila skela.
Bosna • Podatci o zemljopisu i poviesti Bosne i Hercegovine.
U toj knjizi Vjekoslav Klaić piše da je tada (sedamdesete godine XIX. st.), bio samo jedan most na Drini i to kameni, u Višegradu, a navodi da je na Drini, kod Broda, bila skela.
- Prilozi
-
- 2018-12-10 13.16.28.jpg (105.29 KiB) Pregledano 11700 puta
-
- 2018-12-10 13.06.19.jpg (124.97 KiB) Pregledano 11700 puta
-
- Direktor železnice
- Poruke: 1353
- Pridružen: 03 Jul 2016, 12:07
- Kontakt:
Re: "Maglićeve" šumske željeznice i Rudnika uglja u Miljevini
Pozdravljeni,
ja mislim, da je u ovom članku dovoljno napisano, koji sve problemi dolaze sa velikim/katastrofalnim povodniji, kojih je bilo na Drini puno.
http://www.hms.civil.uminho.pt/events/a ... 77_184.pdf
Zbog toga je i odnelo parapet...
...pa i po koji volat
Kameni most bi trebao biti više od stogodišnje vode (pa i više).
Ali onda ne bi tako lepo izgledao i nikad nebi došao u UNESCO spisak
Još dio knjige Bridge hydraulics, toliko da se vidi, da je bila polovina mostova oštećena zbog poplava...i da se vidi, da je potreban dovoljni "otvoren prostor" mosta za rijeku...
https://books.google.si/books?id=e0VZDw ... ms&f=false
pozdrav
Darko
ja mislim, da je u ovom članku dovoljno napisano, koji sve problemi dolaze sa velikim/katastrofalnim povodniji, kojih je bilo na Drini puno.
http://www.hms.civil.uminho.pt/events/a ... 77_184.pdf
Zbog toga je i odnelo parapet...
...pa i po koji volat
Kameni most bi trebao biti više od stogodišnje vode (pa i više).
Ali onda ne bi tako lepo izgledao i nikad nebi došao u UNESCO spisak
![Wink ;)](./images/smilies/icon_e_wink.gif)
![Very Happy :D](./images/smilies/icon_e_biggrin.gif)
Još dio knjige Bridge hydraulics, toliko da se vidi, da je bila polovina mostova oštećena zbog poplava...i da se vidi, da je potreban dovoljni "otvoren prostor" mosta za rijeku...
https://books.google.si/books?id=e0VZDw ... ms&f=false
pozdrav
Darko
-
- Direktor železnice
- Poruke: 1353
- Pridružen: 03 Jul 2016, 12:07
- Kontakt:
Re: "Maglićeve" šumske željeznice i Rudnika uglja u Miljevini
Samo još to, šta znači "otvoreni profil" mosta..
![Slika](http://shrani.si/f/1B/MR/1MPZB0BK/otvoreni-profil1.jpg)
Kada rijeka "popuni" profil mosta, počne se povečavati brzina vode i potkopavati temelje stubova...
Da nismo sasvim u OT, to važi i za željezničke mostove, i one čelične.
Kad nivo rijeke dođe sasvim ispod čelične konstrukcije, postoji opasnost od udaraca dvnih trupaca ili drugih stvari, koje nosi voda sa sobom, i može oštečiti čelićnu konstrukciju, koja nije proračunata za takve sile.
pozdrav
Darko
![Slika](http://shrani.si/f/1B/MR/1MPZB0BK/otvoreni-profil1.jpg)
Kada rijeka "popuni" profil mosta, počne se povečavati brzina vode i potkopavati temelje stubova...
Da nismo sasvim u OT, to važi i za željezničke mostove, i one čelične.
Kad nivo rijeke dođe sasvim ispod čelične konstrukcije, postoji opasnost od udaraca dvnih trupaca ili drugih stvari, koje nosi voda sa sobom, i može oštečiti čelićnu konstrukciju, koja nije proračunata za takve sile.
pozdrav
Darko
-
- Direktor železnice
- Poruke: 523
- Pridružen: 17 Maj 2018, 16:01
- Kontakt:
Re: "Maglićeve" šumske željeznice i Rudnika uglja u Miljevini
Prilog:
Detalj topografske "JNA karte" (M = 1 : 25000) iz 1973. godine, list: "Gacko [576-2-1]", podlist: "Brod, Beleni".
Karta pokriva Drinu od Broda do Foče. Nažalost, karta je "odsjekla" lijevu polovinu apsolutno najlegendarnijeg željezničkog mostovnog prijelaza, u povijesti.
Uz lijevu obalu Drine nema nikakve ceste, već je samo pruga "Miljevina".
Cesta je uz desnu obalu Drine, a cestovna vozila Drinu u Brodu prelaze preko armiranobetonskog mosta "mješovite namjene", jer se u to vrijeme, taj most koristio i za željeznički promet, što se vidi po mreži kolosijeka na desnoj obali Drine, u Brodu.
U svijetu su postojali, postoje, i postojat će mostovni željeznički riječni prijelazi, na stotine, tisuće, miljune, raznovrsnih mostova.
Svaki takav prijelaz ima (imat će) svoj historijat, ali niti jedan nema (niti će imat) tako bogato ispisanu povijest, kao ovaj, u Brodu.
Detalj topografske "JNA karte" (M = 1 : 25000) iz 1973. godine, list: "Gacko [576-2-1]", podlist: "Brod, Beleni".
Karta pokriva Drinu od Broda do Foče. Nažalost, karta je "odsjekla" lijevu polovinu apsolutno najlegendarnijeg željezničkog mostovnog prijelaza, u povijesti.
Uz lijevu obalu Drine nema nikakve ceste, već je samo pruga "Miljevina".
Cesta je uz desnu obalu Drine, a cestovna vozila Drinu u Brodu prelaze preko armiranobetonskog mosta "mješovite namjene", jer se u to vrijeme, taj most koristio i za željeznički promet, što se vidi po mreži kolosijeka na desnoj obali Drine, u Brodu.
U svijetu su postojali, postoje, i postojat će mostovni željeznički riječni prijelazi, na stotine, tisuće, miljune, raznovrsnih mostova.
Svaki takav prijelaz ima (imat će) svoj historijat, ali niti jedan nema (niti će imat) tako bogato ispisanu povijest, kao ovaj, u Brodu.
- Prilozi
-
- IMG-2904500812523dd8553ffed43c788cb3-V.jpg (226.09 KiB) Pregledano 11615 puta
-
- Direktor železnice
- Poruke: 523
- Pridružen: 17 Maj 2018, 16:01
- Kontakt:
Re: "Maglićeve" šumske željeznice i Rudnika uglja u Miljevini
Post od 18.05.2018. (str. 6)
blue
Približan položaj pruge "Beheč kolibe"
red
Približan položaj pruge "Jakovac"
Prema nekim neprovjerenim informacijama, izgleda da su na lokacijama Donji Meštrevac, Gornji Meštrevac, Jakovac, za vuču "šumskih" vagoneta, koristili snagu nekih životinja (ne znam kojih životinja - prvo mi pada na pamet kučak), pa ako je to istina (a još valja istražiti), onda takav vrsta sistema šinskih vozila ne ispunjava kriterije za uvrštenje na popis pruga u Crnoj Gori.
Legenda:Igor Legaz piše:Na kartama iz tridedetih godina je bila ucrtana šumska pruga Beheč kolibe - Drina (desna obala), a vjerojatno ju je instaliralo a.d. "Varda" (Višegrad).
Te pruge (nakon drugog svjetskog rata), nnije bilo na Maglićevim spiskovima, a nema je (ni u tragovima) na kartama, izdatim nakon 1945.
O pruzi Beheč kolibe - Drina (desna obala) nemam više podataka.
Da ne bude zabune, na Maglićevom spisku se spominje pruga Meštrevac - Jakovac.
Meštrevac je lokalitet na graničnom području, tako da Donji Meštrevac pripada Bosni i Hercegovini, a Gornji Meštrevac je u Crnoj Gori. Jakovac je u Crnoj Gori (desna obala Tare).
Šumska pruga Meštrevac - Tara (desna obala) postojala je pedesetih godina. Zbrku je unio Keith Chester, skicirajući prugu Meštrevac - Tara, na poziciji pruge Beheč kolibe - Drina.
Inače, jako je važno saznati koja vučna sredstva su korištena kod Jakovca, jer ako su bile lokomotive (u što sumnjam), eto još jedne uskotračne lokomotivske pruge u Crnoj Gori.
blue
Približan položaj pruge "Beheč kolibe"
red
Približan položaj pruge "Jakovac"
Prema nekim neprovjerenim informacijama, izgleda da su na lokacijama Donji Meštrevac, Gornji Meštrevac, Jakovac, za vuču "šumskih" vagoneta, koristili snagu nekih životinja (ne znam kojih životinja - prvo mi pada na pamet kučak), pa ako je to istina (a još valja istražiti), onda takav vrsta sistema šinskih vozila ne ispunjava kriterije za uvrštenje na popis pruga u Crnoj Gori.
- Prilozi
-
- 2019-05-18 17.31.09_09_09.jpg (236.04 KiB) Pregledano 11439 puta
-
- IMG-6c4ff1a9ed92eb15766e7294f56a6cd7-V.jpg (246.23 KiB) Pregledano 11439 puta
-
- 2019-05-19 14.49.14.jpg (164.48 KiB) Pregledano 11439 puta
-
- Nadzornik pruge
- Poruke: 48
- Pridružen: 22 Feb 2017, 20:23
- Kontakt:
Re: "Maglićeve" šumske željeznice i Rudnika uglja u Miljevini
Update:
Maglićeva lokomotiva He 25325/42 vozi pod imenom Francesca S (!!) na muzejskoj pruzi Dampf-Kleinbahn Mühlenstroth u Njemačkoj.
https://www.dkbm.de/lok-9.html
pozdrav
toma
Maglićeva lokomotiva He 25325/42 vozi pod imenom Francesca S (!!) na muzejskoj pruzi Dampf-Kleinbahn Mühlenstroth u Njemačkoj.
https://www.dkbm.de/lok-9.html
pozdrav
toma
Ko je na vezi
Korisnika pregleda ovaj forum: Nema registrovanih korisnika i 32 gosta